Filozófiatörténet 4.

A XVII. és XVIII. századi filozófia fõ vonulatai
(2005.)

A sikeres vizsga feltételei:1. A kötelezõ irodalom ismerete.2. A felkészítő előadás vagy kézikönyv által közvetített háttérismeretek megléte.

3. A történelmi, tudomány- és kultúrtörténeti áttekintések közül legalább egynek használata a felkészülés során.

Jeles vizsgához a következő további feltétel teljesítése szükséges:

1. A kollokvium témaköréhez szorosan kapcsolódó szemináriumok valamelyikén feldolgozott, a kötelező irodalomban nem szereplő (kb. ötven oldal terjedelmû) klasszikus szöveg alapos ismerete, a szemináriumi elemzés során végzett személyes munka eredményeinek rövid összefoglalása. Ezzel egyenértékû a primer irodalomból ajánlott írások (lásd alább) valamelyikének alapos ismerete
Kötelező olvasmányok:

Machiavelli, A fejedelem in: Machiavelli: Mûvei Budapest: Európa, 1978.5-85. o. (vagy más kiadás).
Montaigne, Raimond Sebond mentsége (részletek) in: Esszék II. Pécs: Jelenkor, 2002. 127-131., 138-154., 186-192., 206-213., 221-222., 252-259., 264-265., 274-275., 281-288., 295-298., 302-303., 306-309., 318-324., 328-329., 334-339. o.
F. Bacon, Novum Organum I. rész Budapest: Nippon, 1995. 7-93. o. (vagy más kiadás).
Descartes, Elmélkedések az első filozófiáról Budapest: Atlantisz: 1994. 25-108. o.
Descartes, Értekezés a módszerről Budapest: Ikon, 1992. 15-79. o.
Descartes,  A filozófia alapelvei. Bevezetők + I. rész Budapest: Osiris, 1996. 7-69. o.
Hobbes, Leviatán: 1-18., 21, 26., 29-31. fej. (bármelyik kiadás)
Pascal: ”Előszó az űrről szóló tanulmányhoz”, ”A geometriai gondolkodásról” In:  Írások a szerelem szenvedélyéről, a geometriai gondolkodásról és a kegyelemről Budapest: Osiris, 1999. 25-34., 35-59. o.
Spinoza: Etika I-III., V. rész Budapest: Osiris, 1997., 23-252., 349-394. o.
Locke: Értekezés az emberi értelemről (Új kiadás) Levél az olvasóhoz; I. könyv: Bevezetés, 1-3. fej., II. könyv: 1-2, 5-9, 11./1-11, 12, 22-24, 26, 32; III. könyv: 1-6, 9-11; IV. könyv: 1-2, 5, 9-11, 15-21. Budapest: Osiris, 2003. 
Leibniz: Metafizikai értekezés, Monadológia, Budapest: Európa, 1986. 5-56, 305-326. o.
Berkeley, Tanulmány az emberi megismerés alapelveiről 1-107. § in: Budapest: Gondolat, 1985. 147-240. o. 
Hume: Tanulmány az emberi értelemről I - VII., XII. rész Budapest: Magyar Helikon, 1973. 5-120., 230-258. o. (vagy más kiadás)
Hume: Értekezés az emberi természetről II. könyv, I. rész, 4., 7. szakasz; III. könyv I. rész 1., 2. szakasz. Budapest: Gondolat, 1976. 379-382., 394-399.,  623-648. o.
Voltaire: ”Metafizikai értekezés” in: Válogatott filozófiai írásai Budapest: Akadémiai, 1991. 160-206. o.
Rousseau: "Javított-e az erkölcsökön a tudományok és a mûvészetek újjáéledése?” in: Értekezések és filozófiai levelek Budapest: Magyar Helikon, 1978. 7-38. o.
Diderot: A francia felvilágosodás morálfilozófiája címû kötetben (Bp.: Gondolat, 1975.) az ”Erkölcs és naturalizmus” címû fejezetben található válogatás (461-579. o.)
Lessing: Az emberi nem nevelése Pl.: Magyar Filozófiai. Szemle  36 (1992) 986-1011.
G. Vico: Az új tudomány Bp.: Akadémiai, 1979. 113-143. (”A mû gondolatmenete”), 609-618. o. (”A mû befejezése”)

Ajánlott művek a primer irodalomból:

Vajda Mihály (szerk.): Reneszánsz etikai antológia Budapest: Gondolat, 1984.
G. Bruno: A végtelenről, a világegyetemről és a világokról (Tartalmi összefoglalás) Bukarest: Kriterion, 1990. 35-61. o.
Fr. Bacon: Új Atlantisz
Galilei: Párbeszédek
Descartes: Szabályok az értelem vezetésére, A filozófia alapelvei, A lélek szenvedélyei
Hobbes: Leviatán A fent ki nem jelölt részek, Ellenvetések Descartes Elmélkedések ... címû mûvéhez In: Descartes: Elmélkedések az elsõ filozófiáról Bp.: Atlantisz, 1994. 135-159. o., De corpore (részletek) in: Th. Hobbes: Logika, rétorika, szofisztika Budapest: Kossuth, 1998. 31-96. o.
Pascal: Gondolatok 
Spinoza: Etika IV. rész, Teológiai-politikai tanulmány,  Politikai tanulmány, ”Tanulmány az értelem megjavításáról” In: Ifjúkori művek
Locke: Értekezés az emberi értelemrõl A fent ki nem jelölt részek, Levél a vallási türelemről (in: J. L.: A vallási türelemről. Budapest: Stencil, 2003.), 
Értekezés a polgári kormányzatról
Leibniz: Újabb vizsgálódások ... Előszó, I. könyv
Berkeley: Tanulmány az emberi megismerés alapelveiről (A fent ki nem jelölt részek,)
-Hülasz és Philonousz három párbeszéde Uo. 273 - 415
-Értekezés a látás új elméletéről, Uo. 37-142.
Hume: Tanulmány az emberi értelemről (A fent ki nem jelölt részek), 
Értekezés az emberi természetről (A fent ki nem jelölt részek)
T. Reid: ”Értekezés az ember aktív erõirõl” In: Brit moralisták a XVIII. században Bp.: Gondolat, 1977. vagy A skót felvilágosodás Bp.: Osiris, 1996.
A. Smith: ”Az erkölcsi érzelmek elmélete” In: Brit moralisták
Shaftesbury és Mandeville írásai a Brit moralisták-ból ill. külön köteteikbõl
Condillac: Értekezés az érzetekről
Voltaire: Filozófiai levelek, Republikánus elmélkedések, Tudatlan filozófus
Montesquieu: A törvények szelleméről
Holbach: A természet rendszere
Helvetius: Az emberről
La Mettrie: Filozófiai mûvek
 Rousseau, Értekezés az egyenlőtlenség eredetéről, valamint, Társadalmi szerződés
Herder: Eszmék az emberiség történetének filozófiájáról 
(személyes egyeztetés alapján is lehetséges választani)

Másodlagos irodalom

Kézikönyvek:

Wolfgang Röd: “Descartes-tól a német felvilágosodásig“ in: W. R.: Hagyomány és újítás a filozófiában. Budapest: Áron, 2003.
Boros Gábor: A mozgástörvényektôl Isten értelmi szeretetéig. A morális univerzum kitágulása a mechanikai filozófiában. Budapest: Áron, 2003.
Grundriss der Geschichte der Philosophie Begründet von F. Überweg, völlig neubearbeitete Ausgabe, Die Philosophie des 17. Jahrhunderts Hg. von Jean-Pierre Schobinger Basel: Schwabe & Co, 1988. (négy kötet nyolc félkötetben).
F. Copleston: A History of Philosophy IV. kötet (több kiadásban)
W. Röd: Die Philosophie der Neuzeit 1 Von Francis Bacon bis Spinoza München: Beck, 1978. ill. 2 Von Locke bis Rousseau München: Beck, 19
G. H. R. Parkinson (szerk.): The Renaissance and Seventeenth-century Rationalism London & NY: Routledge, 1993.
R. H. Popkin: The History of Scepticism from Erasmus to Spinoza (több kiadásban is hozzáférhető).
T. Sorell (szerk.): The Rise of Modern Philosophy Oxford: Clarendon Press, 1993.
Faragó-Szabó István, Az újkori szkepticizmus története, Áron kiadó, 2005
J. Cottingham: The Rationalists Oxford: OUP, 1988.
R. S. Woolhouse: The Empiricists Oxford: etc.
E. Cassirer: Die Philosophie der Aufklärung (Több kiadásban, franciául és angolul is olvasható).
E. Gilson: God and Philosophy New Haven: Yale UP, 1941.
Walter Schultz: Der Gott der neuzeitlichen Philosophie Pfullingen: Neske, 1959.
W. Röd: Der Gott der reinen Vernunft München: Beck, 1992.
K. Löwith: Das Verhältnis von Gott, Mensch, und Welt in der Metaphysik von Descartes und Kant Heidelberg: 1964.
A The Cambridge Companion to ... sorozat kötetei a korszakhoz tartozó gondolkodókról
A Critical Assessments sorozat kötetei a korszakhoz tartozó gondolkodókról.
Altrichter Ferenc: Észérvek az európai filozófiai hagyományban. Budapest: Atlantisz, 1993. (a korszakhoz tartozó tanulmányok).

Történelmi, tudomány- és kultúrtörténeti áttekintések:

Boros Gábor: René Descartes. Budapest: Áron, 1998., 21-44. o. 
F. Braudel: Anyagi kultúra, gazdagság és kapitalizmus. XV-XVIII. század Bp.: Gondolat, 1985.
P. Zumthor: Hollandia hétköznapjai Rembrandt korában Bp.: Gondolat, 1985.
Simonyi Károly: A fizika kultúrtörténete Bp.: Gondolat, 1986.
L. Goldmann: A rejtõzködõ isten Bp.: Gondolat, 1977.
F. Borkenau: Der Übergang vom feudalen zum bürgerlichen Weltbild Paris: 1934.
Hill, Ch., Az angol forradalom évszázada.Kossuth, 1968 
U. Im Hof: A felvilágosodás Európája Bp.: Atlantisz, 1995.
E. J. Dijksterhuis: Die Mechanisierung des Weltbildes Berlin etc.: Springer, 1956. (van angol fordítása is).
A. Koyré: From the Closed World to the Infinite Universe Baltimore, 1957.
W. Risse: Die Logik der Neuzeit I-II. Stuttgart: Fromman, 1964/1970.
G. Freudenthal: Atom und Individuum im Zeitalter Newtons. Zur Genese der mechanistischen Natur- und Sozialphilosophie Frankfurt/Main: Suhrkamp, 1982.
P. Hazard: La crise de la conscience européenne Paris, 
J. B. Schneewind: The Invention of Autonomy Cambridge: CUP, 1998.

Monográfiák, tanulmánykötetek:

Descartes: 
Boros Gábor:  René Descartes Budapest: Áron, 1998.
Boros Gábor & Schmal Dániel (szerk.): Kortársunk Descartes Budapest: Áron, 2000.
Wolfgang Röd: Hagyomány és újítás a filozófiában. Budapest: Áron, 2003.
R. S. Woolhouse: Descartes, Spinoza, Leibniz. The concept of substance in seventeenth-century metaphysics London & NY: Routledge, 1993.
M. Gueroult: Descartes selon l'ordre des raisons I-II. Paris: Ed. Montaigne, 1952. (angolul is)
F. Alquié: La découverte métaphysique de l'homme chez Descartes Paris: PUF, 1966.
W. Röd: Descartes Die Genese des cartesianischen Rationalismus München: Beck, 1982.
J.-L. Marion: Sur le prisme metaphysique de Descartes Paris: PUF, 1986.
J.-M. Beyssade: La philosophie premiere de Descartes Paris: Flammarion, 1979.
S. Gaukroger (szerk.): Descartes Philosophy Mathematics & Physics Sussex: The Harvester Press, 1980.
M. D. Wilson: Descartes London: Routledge, 1978.
S. Gaukroger: Descartes: an intellectual biography Oxford: Clarendon, 1995.
J. Cottingham (szerk.): The Cambridge Companion to Descartes Cambridge: CUP, 1992.
R.H. Popkin, The High Road to Pyrrhonism (eds: R.A Watson & J.E. Force), Austin Hill

Hobbes:
R. Peters: Hobbes Penguin, 1956.
J. W. N. Watkins: Hobbes’s System of Ideas London: Hutchinson, 1973.
L. Strauss: The Political Philosophy of Hobbes’s Oxford, 1936.
R. Tuck: Hobbes  Budapest: Atlantisz, 1993.
F. Brandt: Hobbes’s Mechanical Conception of Nature. London: Hachette, 1928.
D. Gauthier:  The Logic of Leviathan: The Moral and Political Theory of Thomas Hobbes. Oxford: Blackwell, 1978.
T. Sorell: Hobbes. London: Routledge, 1986.
Q. Skinner: Reason and Rhetoric in the Philosophy of Hobbes. Cambridge: CUP, 1996.
Y.-Ch. Zarka: La décision métaphysique de Hobbes. Paris: Vrin, 1987.

Locke
Forrai Gábor, A jelek tana. Locke ismeretelmélete és metafizikája, L’Harmattan, 2005
R. I. Aron: J. Locke Oxford, 1954.
J. W. Yolton: John Locke and the Ways of Ideas London, 1956.
Yolton, J.W. Locke and Compass of Human Understanding CUP 1970
Mackie, J.L. Problems from Locke. Oxford, Clarendon Press 1976
Bennett, J.,Locke, Berkeley and Hume. Oxford, Clarendon, 1971
Mabbott, J.D, John Locke. Macmillan 1973
Ayers, M., Locke. London: Routledge, 1991. (2 kötet)
Aarsleff, H., From Locke to Saussure. London, Athlone Press, 1982
J. Dunn: Locke Bp.: Atlantisz, 1992.
Critical Assessments to Locke (ed. R. Aschraft)  London: Routledge, 1992. III.-IV kötetBerkeley:
Bracken, H.M., Berkeley,Macmillan, 1974
Luce. A.A., Berkeley and Malebranche London, 1934
Tipton, I.C., Berkeley, Methuen, London, 1974
Warnock, G., Berkeley, Penguin, London, 1969
Winkler, K., P., Berkeley, Oxford, Clarendon, 1989
Berman, D., George Berkeley, Oxford, Clarendon, 1996
Hume: 
N. K. Smith: The Philosophy of David Hume Oxford, é.n.
J. Passmore: Hume’s Intentions Cambridge, 1968.
Mackie: Hume’s Moral Theory. London: Routledge, 1980.
Beauchamp,T and Rosenberg, A., Hume and the Problem of Causation Oxford, Clarendon, 1981
Stroud. B., Hume. London, Routledge and Kegan Paul, 1977
Strawson, N., The Secret Connection, Oxford, Clarendon Press, 1989
Pears, D., Hume’s Sysytem. OUP  1990

Pascal:
V. Carraud: Le cartesianism de Pascal Paris: Vrin, 199
L. Brunschwicg: Pascal Paris, 1932.
E. Wasmuth: Die Philosophie Pascals Heidelberg, 1949.
L. Lafuma: Histoire des Pensées de Pascal Paris, 1954.
J. Laporte: Le coeur et la raison selon Pascal Paris, 1950.
J. Mesnard: Pascal, His Life and Works New York, 1952.
F. Strowski: Pascal et son temps 3 köt. Paris: 1907-8.

Spinoza:

Boros Gábor: Spinoza és a filozófiai etika problémája Bp.: Atlantisz, 1997.
Boros Gábor (szerk.): Spinoza-tanulmányok Budapest: Áron, 1994.
Boros Gábor (szerk.): Individuum, közösség és jog Spinoza filozófiájában Budapest: Áron, 2000.
M. Gueroult: Spinoza I-II. Hildesheim: Olms, 1968.
A. Matheron: Individu et communauté chez Spinoza Paris: Minuit, 1988.
J. Bennett: A Study of Spinoza’s Ethics Cambridge: CUP, 1984.
E. M. Curley: Behind the Geometrical Method  
G. Deleuze: Spinoza et le problème de l’expression Paris: Minuit, 1968. D. J. Den Uyl: Power, State, and Freedom Assen: Van Gorcum, 1983.
W. Bartuschat: Spinozas Theorie des Menschen Hamburg: Meiner, 1992.
E. Curley (szerk.): Spinoza Issues and Directions Leiden: Brill, 1990.

Leibniz:
E. Cassirer: Leibniz’ System in seinen wissenschaftlichen Grundlagen Hildesheim: Olms, 1962.
Y. Belaval: La pensée de Leibniz Paris, 1952.
L. Couturat: La logique de Leibniz Paris, 1901.
M. Gueroult: Dynamique et métaphysique leibniziennes Paris, 1934.
B. Russell: A Critical Exposition of the Philosophy of Leibniz London, 1937.
B. Mates: The Philosophy of Leibniz. Metaphysics and Language Oxford: OUP, 1986.
R. M. Adams: Leibniz. Determinist, Theist, Idealist.  Oxford: OUP, 1994.
F. Duschesneu: Leibniz et la méthode de la science. Paris: PUF, 1993.

A francia felvilágosodás, Rousseau, Voltaire:

Ludassy Mária: Négy arckép Bp.: Szépirodalmi, 1989. (valamint további írásai a felvilágosodásról).
E. Cassirer: Die Philosophie der Aufklärung Tübingen, 1932. stb.
A. Rapaczinski: Nature and Political Liberalism in the Philosophies of Hobbes, Locke and Rousseau Ithaka-London: Cornell UP, 1987.

A német felvilágosodás, Lessing, Herder:
Wolfgang Röd: Hagyomány és újítás a filozófiában. Budapest, Áron, 2003.
H. M. Wolf: Die Weltanschauung der deutschen Aufklärung Bern, 1949.
M. Wundt: Die deutsche Schulphilosophie der Aufklärung Hildesheim: Olms, 1961.
W. Philipp: Zeitalter der Aufklärung Bremen, 1963.